Nominalna konvergencija i dinamika prilagodbe Republike Hrvatske europodručju - Samodol, Ante; Ćatović, Hana (2020)
Da bi uvela euro kao službenu valutu, država kandidatkinja za europodručje mora ispuniti kriterije iz Maastrichta ili kriterije nominalne konvergencije i tako dokazati dostatnu razinu nominalne konvergencije. Kriteriji nominalne konvergencije svojevrsna su zaštita europodručja od rizika makroekonomskih nestabilnosti. Drugim riječima, dostatna razina nominalne konvergencije ukazuje na razinu spremnosti države kandidatkinje za integraciju u monetarni režim europodručja. U ovome radu konkretno je analizirana dinamika prilagodbe Republike Hrvatske procesu pristupanja europodručju. To je u prvom redu obuhvatilo monetarno i fiskalno pozicioniranje države u odnosu na nominalne kriterije. S obzirom na to da je tečaj eura i kune nominalno sidro cjelokupne dosadašnje monetarne politike, a devizne transakcije ključne u kreiranju i povlačenju primarnog novca, u središtu je ovog istraživanja tečaj kune prema euru. Iako se tečaj kune prema euru slobodno formira na deviznom tržištu ovisno o kretanjima ponude i potražnje za devizama, središnja banka uključuje se na devizno tržište kao posljedica jačeg kolebanja tečaja. Da Hrvatska narodna banka vodi politiku tzv. upravljanoga fluktuirajućeg tečaja i da je nominalni tečaj kune prema euru stabilan, pokazao je i model u kojem primjenom višestruke regresijske analize nezavisne varijable koje obilježavaju monetarne i fiskalne uvjete, uopće nemaju utjecaj na tečaj kune prema euru. To je očito bilo i ostaje primarno i isključivo pitanje tečajne politike središnje banke neovisno o interakciji tečaja s drugim varijablama ili ekonomskim i financijskim posljedicama koje donosi takva tečajna politika.
In order to introduce the euro as its official currency, a candidate country for the euro area must meet the Maastricht criteria or nominal convergence criteria and thus prove a sufficient level of nominal convergence. The convergence criteria represent a sort of protection of the euro area from the risk of macroeconomic instability, i.e. a sufficient level of nominal convergence indicates the level of readiness of the candidate country for integration into the monetary regime of the euro area. This paper specifically analyzes the dynamics of the adjustment of the Republic of Croatia around the process of accession to the euro area. This primarily included monetary and fiscal positioning of the state in relation to nominal criteria. Given that the EUR/HRK exchange rate is the nominal anchor of the entire monetary policy to this day and that the foreign exchange transactions are crucial in creation and withdrawal of reserve money, the focus of this research is the exchange rate of the Croatian kuna against the euro. Although the exchange rate of the Croatian kuna against the euro is freely formed on the foreign exchange market, depending on foreign exchange supply and demand, the central bank joins the foreign exchange market in cases of stronger exchange rate fluctuations. The fact that the CNB pursues a policy of so-called managed floating exchange rate and that the nominal exchange rate of Croatian kuna against the euro is stable, was also confirmed by a model applying multiple regression analysis of independent variables that characterize monetary and fiscal conditions no impact on the exchange rate of the Croatian kuna against the euro was made. This has obviously been and remains the primary and exclusive issue of the central bank’s exchange rate policy, regardless of the exchange rate’s interaction with other variables or the economic and financial consequences of such an exchange rate policy.
Bibliografija: 15 jed.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Monetarni sustav -- Euro -- Europodručje -- Konvergencijski kriteriji -- Tečaj eura -- Tečaj kune; Hrvatska