Kolokacijski potencijal glagolsko-prijedložnih sveza u hrvatskome jeziku - Blagus Bartolec, Goranka (2020)
Prijedlozi se kao vrsta riječi tradicionalno povezuju s imenicama u određenome padežu tvoreći s njima gramatičku cjelinu, tj. prijedložno-padežni izraz (Matas Ivanković 2009.; Barić i dr. 1997.). Ovdje je namjera s leksikološkoga aspekta uputiti na značenjsku vezu između glagola i prijedloga, koja s jedne strane proistječe iz valencijske snage pojedinih glagola da otvaraju mjesto prijedložno-padežnim dopunama, a s druge strane iz mogućnosti prijedloga da pobliže odredi značenjski potencijal glagola u određenoj komunikacijskoj situaciji. U radu se na primjerima preuzetima iz Kolokacijske baze hrvatskoga jezika Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje opisuju kolokacijska obilježja glagolsko-prijedložnih sveza u skladu s kriterijima prema kojima se mogu svrstati u takvu skupinu sveza. U gramatičkim se opisima hrvatskoga jezika prijedložno-padežne strukture uz glagole uglavnom određuju kao vrsta dopune ili dodatka, dok na leksikološkoj razini, dakle kao vrsta čvrstih sveza, nisu sustavno opisane. Analizom je obuhvaćeno sljedeće: 1. koji su glagoli s obzirom na svoja primarna značenja nositelji takvih sveza, 2. koji su prijedlozi najčešće sastavnice takvih sveza, 3. podjela glagolsko-prijedložnih kolokacija u hrvatskome jeziku.
Prepositions have traditionally been associated with nouns in a particular case, forming with them a grammatical entity, ie a prepositional-case phrase (Matas Ivanković 2009; Barić et al. 1997). The intention here is to point out, from a lexicological point of view, the semantic relations between verbs and prepositions, which, on the one hand, arises from the valence strength of verbs to open the place of prepositional case complements, and on the other, from the possibility of prepositions to determine more closely the semantic potential of the verb in a particular communication context. Analyzing examples taken from the Croatian Collocation Database of the Institute of Croatian language and linguistics collocation features of verbal prepositional phrases are described following the criteria by which such structures can be considered collocations. In grammatical descriptions of Croatian, the prepositional case phrases along with the verbs are generally defined as complements, while at the lexicological level, they are not systematically described as a type of fixed phrases. The analysis includes the following: 1. which verbs are, by their primary meanings, the bearers of these phrases, 2. what are prepositions of the most common components of these phrases, 3. the division of verbal prepositional collocations in Croatian.
Bilješke uz tekst.
Bibliografija i elektronički izvori: str. 525-527.
Sažetak ; Abstract.
Keywords: Hrvatski jezik -- Glagolsko-prijedložne sveze -- Kolokacije