Kulturni kapital mladih preferencije i transmisija popularnih glazbenih žanrova među studentima Sveučilišta u Zagrebu - Trbojević, Filip (2019)
U radu se teorijski i empirijski, metodom online ankete na prigodnom uzorku (N = 632), istražuju dva aspekta glazbene konzumacije studenata Sveučilišta u Zagrebu: njihove glazbene preferencije te u kojoj su mjeri one posljedica transmisije glazbenog ukusa s njihovih roditelja, oslanjajući se pritom na koncept kulturnog kapitala Pierrea Bourdieua. Rezultati pokazuju da studenti najviši stupanj preferencija pokazuju spram rock ili blues, dok uvjerljivo najmanje preferiraju turbofolk glazbu. Utvrđene su i razlike s obzirom na socioekonomske odrednice, a najvažniji je rezultat taj da su glazbene preferencije studenata neovisne o njihovom materijalnom statusu. Zatim, utvrđena je pozitivna veza između studenata i njihovih roditelja u pogledu slušanja klasične te rock ili blues glazbe, što ukazuje na to da roditeljski glazbeni ukus usmjerava glazbene preferencije njihove djece k određenim glazbenim stilovima. Rezultati upućuju na pojavu novih (hibridnih) kulturnih formi, na potrebu redefiniranja strogih razgraničenja i kulturnih hijerarhija koje se temelje na ideji „visokeˮ kulture, kao i na uvažavanje toga da se međusobna dinamika ekonomskog i kulturnog kapitala mijenja.
Theoretically and empirically, using the online survey method with an appropriate sample (N = 632), the paper investigates two aspects of music consumption among students of the University of Zagreb – their musical preferences and to which extent these preferences result from transmission of their parents’ musical taste. In investigating the aforementioned aspects, the paper relies on Pierre Bourdieu’s concept of cultural capital. The results show that students express most preferences for rock music or the blues, while turbo-folk is arguably the least preferred genre. Differences were also found regarding socioeconomic characteristics, and the most important findings are those showing that the students’ musical preferences are independent of their economic status. Moreover, when it comes to listening classical music, rock music or the blues, a positive correlation between students and their parents was found, which indicates that the parents’ musical taste directs their children’s musical preferences towards certain music styles. The results of the study point to the emergence of new (hybrid) cultural forms, the need to redefine the strict demarcations and cultural hierarchies based on the idea of ‘high culture’ as well as the need to acknowledge the fact that the mutual dynamics of economic and cultural capital are changing.
Bibliografske bilješke na kraju teksta ; bibliografija: str. 65-66.
Sažetak ; Summary.
Keywords: Glazba -- Studenti -- Glazbene preferencije -- Glazbeni žanrovi -- Kulturna potrošnja -- Kulturni kapital -- Anketa; Sveučilište u Zagrebu