Motivacija za učenje matematike kod učenika prirodoslovno-matematičke i jezične gimnazije - Pavlin-Bernardić, Nina (Array, 2014)
Teorija očekivanja i vrijednosti Eccles i sur. (1983) objašnjava kako pojedinac odabire aktivnosti kojima se bavi i uspjeh koji u njima postiže. U akademskom kontekstu, na ponašanja najviše utječu očekivanja uspjeha, te vrijednosti: interes za zadatak, važnost koju on ima za učenika, njegova korisnost i cijena truda. Ova teorija uključuje i brojne druge varijable, pa tako i atribucije uspjeha smatra bitnim odrednicama akademskih odabira. U ovom istraživanju željeli smo ispitati postoje li razlike u navedenim varijablama između učenika gimnazija matematičkog i jezičnog usmjerenja, te kako one predviđaju neke obrazovne ishode. U ispitivanju je sudjelovalo 337 učenika 3. razreda gimnazija matematičkog (n=191) i jezičnog (n=146) usmjerenja iz Zadra i Zagreba, ukupno 136 mladića i 201 djevojaka. Primijenjeni su upitnici koji su mjerili atribucije specifičnih razloga uspjeha u matematici, očekivanja uspjeha u matematici, percipiranu važnost, interes i korisnost učenja matematike. Mjere obrazovnih ishoda bile su namjera odabira više razine matematike na državnoj maturi i namjera upisa prirodoslovnog, biokemijskog ili tehničkog fakulteta. Rezultati su pokazali se učenici matematičkog i jezičnog usmjerenja razlikuju u atribucijama uspjeha u matematici, pri čemu učenici matematičkog usmjerenja uspjeh više pripisuju faktorima vezanim uz aktivnost i motivaciju te sposobnost i ličnost od učenika jezičnih gimnazija. Također, učenici matematičkog usmjerenja imaju viša očekivanja uspjeha u matematici te višu percipiranu važnost, interes i korisnost učenja matematike od učenika jezičnog usmjerenja. U predikciji namjere odabira više razine matematike na državnoj maturi i na uzorku učenika matematičkog usmjerenja i na uzorku učenika jezičnog usmjerenja statistički značajnim prediktorom se pokazalo jedino očekivanje uspjeha u matematici. U predikciji namjere upisa prirodoslovnog, biokemijskog ili tehničkog fakulteta na oba uzorka su se značajnim prediktorima pokazali očekivanje uspjeha u matematici i percipirana korisnost matematike.