Mjere osjetljivosti bihevioralnog inhibicijskog i aktivacijskog sustava kao prediktori osobina ličnosti - Križanić, Valerija (Array, 2014)
Gray (1987) je u teoriji osjetljivosti na potkrepljenja opisao tri hipotetska biološka sustava u mozgu, za koje je pretpostavio kako predstavljaju podlogu stabilnih obrazaca u doživljavanju i ponašanju. Među njima su najviše istraživani bihevioralni inhibicijski (BIS) i aktivacijski sustav (BAS) te su utvrđene relativno stabilne veze s dvjema dimenzijama ličnosti – neuroticizmom i ekstraverzijom. Skale Bihevioralnog inhibicijskog i aktivacijskog sustava Carvera i White-a (1994) predstavljaju jedan od najčešće korištenih instrumenata za operacionalizaciju ovih konstrukata. Upitnik sadržava skalu osjetljivosti BIS-a, kojom se ispituju reakcije na pojavu ili anticipaciju kazne odnosno averzivnog iskustva. Osjetljivost BAS-a operacionalizirana je pomoću tri subskale, koje zahvaćaju tri odvojena, ali povezana konstruka: BAS–Nagon, kojom se mjeri ustrajnost u ostvarivanju poželjnih ciljeva ; BAS-Traženje zabave, koja se odnosi na želju za novim nagrađujućim iskustvima i spremnost osobe da se uključi u potencijalno nagrađujuću situaciju ; te BAS–Osjetljivost na nagradu koja ispituje pozitivne reakcije na pojavu ili anticipaciju nagrade. Cilj ovog istraživanja bio je ispitati mogu li se na temelju mjera osjetljivosti bihevioralnog inhibicijskog i aktivacijskog sustava predviđati individualne razlike u osobinama ličnosti. U ovom su radu analizirani podatci 284 studentice, koje su ispunile prevedenu i adaptiranu verziju BIS/BAS skala te pet-faktorski upitnik ličnosti. Eksploratornom faktorskom analizom utvrđeno je kako je faktorska struktura hrvatske verzije BIS/BAS skala usporediva s originalnim instrumentom. Rezultati regresijskih analiza, uglavnom su u skladu s očekivanjima. BIS je značajan prediktor neuroticizma, dok BAS subskale pokazuju različite obrasce povezanosti s ispitanim osobinama ličnosti, što upućuje na važnost operacionalizacije BAS-a kao višedimenzionalnog konstrukta.