Ispitivanje sekundarne jezične kompetencije u okomitoj višejezičnosti - Gazdić-Alerić, Tamara (Array, 2014)
Tamara Gazdić-Alerić i Marko Alerić Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu ; Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu Ispitivanje sekundarne jezične kompetencije u vertikalnoj višejezičnosti Da bi se u nastavi hrvatskoga jezika utvrdili opseg i kvaliteta usvojenoga znanja, provode se usmena i(li) pismena ispitivanja. Ispitivanje znanja namijenjeno utvrđivanju stupnja ovladavanja hrvatskim standardnim jezikom, kao drugim materinskim jezikom u okomitoj višejezičnosti, nije samo postupak prema kojem učenike razvrstavamo i ocjenjujemo po znanju nego ono ima i bitnu ulogu u pribavljanju povratnih podataka koji su nastavnicima nužni za poboljšanje poučavanja, a učenicima kao povratni podaci koji ih motiviraju i vode u procesu učenja. Provjere znanja nam daju bitne podatke što su naši učenici naučili, koliko je kvalitetno njihovo znanje te koji je opseg naučenoga gradiva, tj. jesmo li postigli svoje ciljeve u poučavanju. U ovom će radu biti proučeni različiti materijali koji služe za provjeru usvojenosti normā hrvatskoga standardnoga jezika na osnovnoškolskoj razini. Cilj istraživanja također je i upozoriti na prihvatljivost/neprihvatljivost pismenih ispita(testova), osobito u pogledu njihove primjerenosti dobi i spoznajnim mogućnostima učenika, kao i pokušati pridonijeti usustavljivanju i standardizaciji pismenih ispita (testova) za provjeru stupnja ovladavanja jezičnim znanjima, kao i istaknuti kako je prilikom utvrđivanja nacionalnih kompetencija nastavnika u obzir potrebno uzeti i kompetenciju izrade testova kao bitnu kompetenciju kojom budući nastavnici moraju ovladati. Korpus pismenih ispita (testova) bit će proučen: α) s obzirom na tipove zadataka kojima se u njima provjeravaju jezična znanja β) s obzirom na to u kojoj se mjeri provjeravaju teorijska, a u kojoj praktična jezična znanja χ) s obzirom na to koliko provjeravana znanja prate Nastavni plan i program za osnovnu školu (2006) i u njemu predviđene ishode učenja (obrazovna postignuća), budući da se ciljevi poučavanja trebaju, u skladu s međunarodnim dokumentima o obrazovanju, odrediti kao mjerljivi ishodi učenja (engl. learning outcomes).