Prikaz mogućeg psihodijagnostičkog postupka za identifikaciju nadarenih - Matešić, Krunoslav (2013)
Najčešći pokazatelj intelektualne superiornosti kod djece je oduvijek bio kvocijent inteligencije Tannenbaum (1996). Razlog tome je što kvocijent inteligencije daje najbolju predikciju uspjeha u školi. Naravno, postoje i brojne studije u kojima se uzimaju u obzir i drukčiji kriteriji za identifikaciju nadarenih (Reis i Renzulli, 2011), ali činjenica je da se kvocijent inteligencije prihvaća kao neupitan pokazatelj intelektualne superiornosti. Kada se provodi identifikacija nadarene djece u školi, načelno se testiraju svi kandidati s nekim grupnim testom, a zatim se oni koji su se istakli testiraju s individualnim testom. Dok za grupne testove postoji velik broj mogućih rješenja, za potvrdu intelektualne nadmoćnosti primjenjuju se individualna adaptivna sredstva, bilo WISC (Wechsler Intelligence Scale for Children), bilo Stanford-Binetov test. S obzirom na to da se izvan SAD-a Stanford-Binetov test jedva susreće, u ostalim se zemljama za ove svrhe masovno rabi WISC. Od 2009. raspolažemo s hrvatskom adaptacijom testa WISC, Četvrta revizija, kao individualnim adaptivnim testom za mjerenje inteligencije djece u dobi od 6 godina i 0 mjeseci do 16 godina i 11 mjeseci. Standardizacija WISC-a-IV HR provedena je na stratificiranom uzorku od 1200 djece u RH i službeno je odobrena od stane Odjela za psihometriju Pearson Assessmenta iz SAD-a, vlasnika testa. Godine 2011. kod nas je objavljen NNAT (Naglieri Nonverbal Ability Test) , postupak namijenjen za skupno testiranje inteligencije djece u dobi od 5 do 18 godina, standardiziran na ukupno 3572 djece (Matešić, ml., 2011). Posebna je vrijednost NNATA- a što je organiziran u sedam razina (subtestova), tako da je izuzetno dobno osjetljiv. Zahvaljujući ovim dvama testovima, sada je u Republici Hrvatskoj moguće primijeniti psihodijagnostički postupak identifikacije intelektualno nadarene djece u okviru svjetskih tehnoloških standarda.
Projekt MZOS
HRV