Autoritarnost i grupna pristranost većine i manjine: provjera teorije opravdavanja sustava - Löw Stanić, Ajana (Array, 2013)
Teorija opravdavanja sustava (Jost i Banaji, 1994) pretpostavlja da su pojedinci motivirani održati postojeću društvenu hijerarhiju, čak i kad to ima negativne posljedice za njih ili grupu kojoj pripadaju. Sukladno tome, teorija pretpostavlja da će, zbog nastojanja da opravdaju postojeću društvenu hijerarhiju, autoritarniji pripadnici većinskih grupa iskazivati veću pozitivnu pristranost prema vlastitoj grupi, a autoritarniji pripadnici manjinskih grupa veću pozitivnu pristranost prema vanjskoj (većinskoj) grupi. Cilj istraživanja bio je ispitati doprinos autoritarnosti i etničke identifikacije u objašnjenju unutargrupne pristranosti kod većine i manjine. Sudjelovalo je 333 stanovnika Vukovara, Hrvata (N=210) i Srba (N=123), dobi od 19 do 65 godina. Upitnikom su ispitani autoritarnost, etnička identifikacija i unutargrupna pristranost, te sociodemografski podaci. Provedena je hijerarhijska regresijska analiza s ispitivanjem moderatorskog utjecaja manjinsko-većinskog statusa grupe. Modelom je objašnjeno 34.6% varijance kriterija pristranosti. Etnička identifikacija i autoritarnost pokazali su se značajnim prediktorima unutargrupne pristranosti. Sudionici izraženije etničke identifikacije i oni autoritarniji iskazali su veću unutargrupnu pristranost. U skladu s postavkama teorije opravdavanja sustava, utvrđen je i značajan moderatorski utjecaj manjinsko-većinskog statusa grupe. Kod većinske grupe autoritarnost je povezana s većom pristranosti prema vlastitoj grupi, a kod manjine s većom pristranosti prema vanjskoj grupi. Nisu utvrđene razlike između većine i manjine u povezanosti etničke identifikacije i unutargrupne pristranosti. Dobiveni rezultati u skladu su s teorijom opravdavanja sustava, te upućuju na važnost grupnoga statusa u moderiranju odnosa opravdavanja postojećih nejednakosti među grupama i grupne pristranosti.