Uloga učestalosti korištenja medija i socijalnog konteksta u nasilničkom ponašanju djece prema vršnjacima - Velki, Tena; Kuterovac-Jagodić, Gordana (2013)
Brojna istraživanja pokazuju značajan utjecaj medija na ponašanje djece. Izloženost nasilju putem televizije, interneta i računalnih igara pokazala se rizičnim čimbenikom za razvoj nasilnog i agresivnog ponašanja među djecom. Međutim, utjecaj nasilja u medijima ovisi i o značajkama socijalnog konteksta u kojem su djeca izložena nasilju, posebno o roditeljskom nadzoru koji može ublažiti potencijalno negativan utjecaj medija. Ciljevi ovog istraživanja bili su ispitati postoji li povezanost učestalosti gledanja televizije, igranja računalnih igara i korištenja interneta s čestinom vršenja međuvršnjačkog nasilničkog ponašanja (tjelesnog, verbalnog i elektronskog) i provjeriti je li ta povezanost različita kod djece različitog spola i dobi, te ispitati postoji li moderatorska uloga socijalnog konteksta u kojem su djeca izložena medijima (sama, s vršnjacima, s roditeljima) u vezi učestalosti korištenja medija i razine međuvršnjačkog nasilja. U istraživanju je sudjelovalo 880 učenika 5. do 8. razreda osnovne škole. Stupanj nasilničkoga ponašanja utvrđen je samoprocjenom na Upitniku o nasilju među školskom djecom (UNŠD ; Velki, Kuterovac Jagodić i Vrdoljak, 2012), a izloženost medijima i socijalni kontekst njihova korištenja samoizvještajima djece na Skali učestalosti izloženosti medijima (UM ; Velki i Kuterovac Jagodić, 2012). Rezultati su pokazali kako djeca koja češće koriste medije pokazuju više svih vrsta međuvršnjačkog nasilnog ponašanja od djece koja manje vremena provode pred medijima te kako ta povezanost ne ovisi o dobi i spolu djece. Moderatorska uloga socijalnog konteksta utvrđena je samo kod elektronskog nasilja pri čemu kada djeca sama gledaju TV i koriste internet postoji značajno veća povezanost vremena korištenja medija i nasilničkog ponašanja nego kada djeca te medije koriste u društvu i pod nadzorom roditelja. Rezultati upućuju na značajnu ulogu medija u razvoju međuvršnjačkog nasilja te važnost roditeljskog nadzora kao inhibitora međuvršnjačkog nasilja.
HRV