Informativnost informacijske strukture rečenice - Peti-Stantić, Anita (Array, 2012)
Uvođenjem termina informacijska struktura (Halliday 1967) praktički su započela istraživanja semantičkih odnosa elemenata rečenične strukture utemeljena u diskurzivnoj poziciji iskaza. Ta su istraživanja uvelike doprinijela definiranju informacijske strukture kao formalnoga izraza pragmatičkoga strukturiranja propozicije u diskurzu (Lambrecht 1994), tj. odnosa između unutarjezičnih sredstava i izvanjezičnih okolnosti i/ili govornikovih namjera. Kako je proučavanje takvih odnosa u nas gotovo potpuno nepoznato, na skupu ću izložiti osnovne pretpostavke višerazinskoga pristupa analizi koja omogućuje uspostavljanje kriterija za određivanje rečenice kao gramatične ili negramatične, a onda i kao informacijski neobilježene ili obilježene. U toj se analizi informacijskoj strukturi pristupa kao sastavnici gramatičkoga opisa usporedivoj s fonološkom i sintaktičkom strukturom. To je moguće zato što jedinice informacijske strukture ulaze u sustavne odnose s jedinicama fonološke i sintaktičke strukture, oblikujući na taj način informacijski potencijal rečenice. Polazeći od teze da je metodološki nužno razlikovati gramatičnost od ovjerljivosti, na odabranim se primjerima pokazuje kako za definiranje pravila gramatičnosti u svakom pojedinom jeziku treba uzeti u obzir međusobna sučelja triju navedenih struktura, a ne samo odnose unutar svake od njih. S tim se u vezi iznose rezultati preliminarnih istraživanja suodnosa između segmenata fonološke (rečenične intonacije i reda riječi) i informacijske strukture u hrvatskom kao jeziku s takozvanim slobodnim redom riječi. Cilj tih istraživanja bio je utvrditi postoji li ograničenje kombinatornosti jedinica i, ako postoji, koje je njegovo hijerarhijsko ustrojstvo.