Kognitivni prediktori učinka u zadacima simultanog djelovanja na različitim razinama uvježbanosti - Maslić Seršić, Darja (Array, 1994)
U našim dosadašnjim istraživanjima utvrđeno je da perceptivna brzina i numerička sposobnost značajno koreliraju s učinkom u zadacima simultanog djelovanja za razliku od mjera sposobnosti rezoniranja. Ovi nalazi upućuju na pretpostavku da interindividualne razlike u brzini obrade informacija igraju ključnu ulogu i u postizanju razine učinka u zadacima simultanog djelovanja. Cilj ovog istraživanja bio je podrobnije ispitati ulogu kognitivnih sposobnosti u simultanom obavljanju perceptivno-motornih zadataka mjerenjem učinka na visokim stupnjevima uvježbanosti. Ispitanici (N=59) su obavljali sedam kompjuteriziranih zadataka izbornog reagiranja i slijeđenja. Uvjete simultanog djelovanja predstavljali su složeni zadaci u kojima je ispitanik trebao istovremeno obavljati dva zadatka izbornog reagiranja ili slijeđenja. Ukupno je bilo 6 ovakvih složenih zadataka izbornog reagiranja, te 8 složenih zadataka slijeđenja. Učinak je određivan u toku 10 sukcesivnih dana uvježbavanja, što je obuhvaćalo 30 pokušaja obavljanja svakog zadatka. Prethodno su primijenjena 22 testa kognitivnih sposobnosti tipa papir-olovka, većinom odabranih iz French, Ekstrom and Price's baterije testova, a obuhvaćali su 11 faktora kognitivnih sposobnosti. Prikupljeni podaci obrađeni su serijom korelacijskih analiza u kojima su primarni kognitivni faktori tretirani kao prediktorske varijable, dok su učinci u jednostavnim i simultanim uvjetima na različitim razinama uvježbanosti shvaćeni kao kriterijske varijable. Dobiveni rezultati potvrdili su povezanost perceptivne brzine i numeričkih sposobnosti s učinkom u simultanom obavljanju zadataka izbornog reagiranja, dok za zadatke slijeđenja među ispitivanim sposobnostima nisu utvrđeni kognitivni prediktori učinka. Ovaj podatak upućuje na eventualno različite sposobnosti uključene u simultano obavljanje zadataka s konzistentnim mapiranjem (zadaci izbornog reagiranja) i nekonzistentnim mapiranjem odgovora (zadaci slijeđenja). Analizirane su promjene u učinku u funkciji vježbe, a nije utvrđena promjena u strukturi kognitivnih prediktora učinka na ispitivanim razinama uvježbanosti.