Utjecaj alkohola na uradak u zadatku sljepoće za promjene - Modić Stanke, Koraljka (Array, 2011)
Sljepoća za promjene je fenomen u kojem se javljaju poteškoće u uočavanju promjena u vidnoj sceni iako su te promjene relativno velike. Istraživanja su pokazala da ljudi, suprotno intuitivnom stajalištu o velikoj sposobnosti uočavanja velikih promjena u vidnoj sceni, imaju poteškoća primijetiti nastalu promjenu pa čak i onda kada ju očekuju i usmjeravaju pažnju na vidnu scenu u kojoj će se dogoditi promjena. Cilj je ovog istraživanja bio ispitati hoće li relativno niska razina alkohola u krvi imati utjecaja na dodatno slabljenje točnosti detekcije promjene u vidnoj sceni. U istraživanju su sudjelovale dvije skupine ispitanika, jedna blago alkoholizirana konzumacijom mješavine votke i soka od naranče, te druga, kontrolna skupina, koja je konzumirala sok od naranče s mirisom votke. Za ispitivanje uspješnosti uočavanja promjene između dvije vidne scene korištena je paradigma „titranja“ gdje se opažaču u kratkoj ekspoziciji pomoću ekrana računala prezentiraju dvije slike - izvorna i izmijenjena između kojih je umetnuta slika praznog ekrana, a zadatak je opažača reagirati čim opazi promjenu. Mjeri se vrijeme reakcije točnih detekcija promjene. U nacrtu su varirane varijable očekivanosti promjene (npr. očekivana promjena je kada izvorna slika prikazuje cestu, a promjena koja se događa je pojava novog automobila, dok je neočekivana promjena pojava glisera) ; te promjene u uvjetima otežane ili normalne vidljivosti (uvjeti otežane vidljivosti bili su operacionalizirani kao magla, a normalne kao jasan dan). Rezultati su pokazali da se prosječno vrijeme reakcije točnih detekcija promjena statistički značajno povećava u alkoholiziranoj skupini. Nadalje očekivane promjene bile su detektirane značajno sporije nego neočekivane, što je bio i slučaj s detekcijom promjenama koje su bile u uvjetima otežane vidljivosti. Nije postojala interakcija alkoholiziranosti niti s varijablom očekivanosti niti s varijablom uvjeta vidljivosti.