Implicitne teorije inteligencije učenika osmih razreda - Kopić, Kristina (2008)
Na uzorku od 330 učenika i učenica osmih razreda osnovnih škola primijenjen je upitnik ITI-VIII (Kopić, Vranić i Zarevski, 2007.) kojim su ispitane implicitne teorije inteligencije. U opisu inteligentnih osoba navode osobine koje se mogu kategorizirati u kognitivne sposobnosti (28%), praktičnu inteligenciju (27%), interpersonalne osobine (18%), motivaciju (10%), « akademsku» inteligenciju i verbalne sposobnosti (8%) te ostale osobine ličnosti i fizičke karakteristike (8%). Najveći dio sudionika smatra da na inteligenciju u podjednakoj mjeri utječu naslijeđe i okolina (64%), da je inteligenciju moguće mnogo povećati (57%), da prvenstveno školovanje može znatno povećati inteligenciju (51%), da uspjeh u školovanju znatno ovisi o inteligenciji (49%), kao i uspjeh u poslu (61%), da je inteligencija najvažnija za školski uspjeh u matematici (45%) i fizici (25%), da nema spolnih razlika u inteligenciji u njihovoj (48%), niti u odrasloj dobi (45%), te da su osobe najinteligentnije između 21. i 39. godine (43%), tj. u periodu rane zrele dobi. Pojedini aspekti implicitnih teorija inteligencije pokazuju očekivane, ali razmjerno niske povezanosti logičnog trenda. Ovo je prvo istraživanje te vrste u Hrvatskoj na uzrastu ranih adolescenata. Najznačajniji je rezultat da učenici imaju formirane implicitne teorije inteligencije vrlo slične onima maturanata srednjih škola, što znači da se razmjerno rano razvijaju koncepti o inteligenciji.