O svecima i superherojima 2: Može li se poboljšati mjerenje Paulhusovih komponenti socijalno poželjnog odgovaranja? - Parmač Kovačić, Maja (Array, 2009)
Prema Paulhusu (2006) socijalno poželjno odgovaranje se javlja u dvije domene – egoističkoj i moralističkoj. Egoističko iskrivljavanje odnosi se na tendenciju preuveličavanja vlastitog socijalnog i intelektualnog statusa, a moralističko na negiranje socijalno devijantnih impulsa i isticanje atributa « svetosti» . Pritom, oba oblika socijalno poželjnog odgovaranja imaju svjesnu komponentu koju je potrebno kontrolirati prilikom procjene ličnosti i nesvjesnu komponentu koja pruža dodatnu informaciju o ličnosti ispitanika. Svoj model Paulhus (2006) je operacionalizirao Sveobuhvatnim inventarom socijalno poželjnog odgovaranja, koji mjeri četiri komponente socijalne poželjnosti. Dosadašnje provjere modela pružile su mu tek djelomičnu potporu ukazujući na mogućnost razdvajanja moralističkog od egoističkog iskrivljavanja, ali ne i razlikovanja svjesnog i nesvjesnog socijalno poželjnog odgovaranja. Takvi rezultati mogu biti uvjetovani manjkavom operacionalizacijom modela. Visoke interkorelacije skala namijenjenih mjerenju svjesnog i nesvjesnog socijalno poželjnog odgovaranja unutar sadržajnih domena ukazuju da ovako formirane skale ne mjere različite konstrukte. Ta činjenica dovodi u pitanje njihovu upotrebljivost u znanstvene i praktične svrhe. Cilj ovog istraživanja je ispitati mogu li se na temelju nekih psihometrijskih pokazatelja unaprijediti skale namijenjene mjerenju komponenti socijalno poželjnog odgovaranja koje predviđa Paulhusov model. Sudionici istraživanja su Sveobuhvatni inventar socijalno poželjnog odgovaranja ispunjavali u tri situacije: situaciji iskrenog odgovaranja, situaciji uputom induciranog egoističkog iskrivljavanja i situaciji uputom induciranog moralističkog iskrivljavanja. Na jednom uzorku (N=338) proveli smo psihometrijsku evaluaciju čestica instrumenta namijenjenih mjerenju socijalno poželjnog odgovaranja te smo formirali skraćene skale za mjerenje komponenata Paulhusovog modela. Tako konstruirane skale provjerili smo na drugom uzorku sudionika (N=669). Psihometrijska analiza pokazala je da smo skraćivanjem skala dobili preciznije mjere komponenti socijalno poželjnog odgovaranja. Međutim, provedene analize i dalje ne podržavaju pretpostavke Paulhusovog modela ukazujući na potrebu za njegovim alternativnim operacionalizacijama kao i drugačijim metodološkim pristupima u istraživanju socijalno poželjnog odgovaranja.