Stupanj sigurnosti u točnost odgovora kao dodatna informacija pri psihometrijskoj analizi testa - Ljubotina, Damir; Šabić, Josip (2008)
Mjerenje ishoda obrazovnih procesa, osobito znanja i kompetencija jedan je od suvremenih izazova teorije testova. Vrednovanje rezultata unutar klasične i moderne teorije testova usmjereno je na točnost odgovora, dok je interes za ispitanikovo uvjerenje u točnost vlastitog odgovora i opću razinu znanja zanemaren. Kolika je vrijednost točnog odgovora pri čemu ispitanik izražava djelomičnu ili nisku sigurnost u njegovu točnost? Stupnjem uvjerenja u točnost odgovora ispitanik procjenjuje u kojoj mjeri je siguran u točnost svoje izvedbe, u svoje vjerovanje ili znanje. Stupanj sigurnosti u točnost odgovora na nekom testu ovisi o ispitanikovoj opreznosti, prošlom iskustvu, njegovom nastojanju da se zaštiti od neuspjeha, nekim karakteristikama ličnosti, karakteristikama zadatka kao i o tome koliko je ispitanik svjestan procesa rezoniranja koji je doveo do dotičnog odgovora. Istraživanja u ovom području su relativno malobrojna i uglavnom se odnose na povezanost između samoprocjenjenog znanja i uratka u testovima koja je niska ili ovisi o području mjerenja (Kruger, Dunning, 1999. ; Ackerman i sur, 2002. ; Pallier i sur., 2002.). Osnovni cilj provedenog istraživanja predstavlja ispitivanje informacijske vrijednosti stupnja sigurnosti u točnost odgovora ispitanika pri psihometrijskoj analizi testa znanja. Prvi skup problema odnosio se na sukladnost prosječnog stupnja sigurnosti u točnost odgovora s indikatorima težine, te diskriminativne valjanosti zadataka u kontekstu analize zadataka. Drugi skup problema odnosio se na mogućnosti korištenja stupnja sigurnosti pri vrednovanju individualnih rezultata ispitanika. Uzorak od 100 ispitanika rješavao je test znanja iz psihologije sačinjen od 62 zadatka pri čemu je zadatak ispitanika bio da uz svaki zadatak u testu znanja procjene i stupanj sigurnosti u točnost vlastitog odgovora. Prosječan stupanj sigurnosti ispitanika u točnost odgovora korespondira s težinom zadatka. Karakteristične krivulje zadataka konstruirane kao pokazatelji promjene stupnja sigurnosti u točnost odgovora u funkciji predmeta mjerenja pokazale su se kao korisna dodatna informacija konstruktorima testa. Broj točnih odgovora u testu znanja nisko korelira s prosječnim stupnjem sigurnosti u točne odgovore, dok je u nultoj korelaciji s prosječnim stupnjem sigurnosti u netočne odgovore. Na razini cijelog uzorka ispitanici su iskazali statistički značajno viši stupanj sigurnosti u točne nego u netočne odgovore. Utvrđena je niska korelacija između prosječnog stupnja sigurnosti u netočne odgovore i procjene opće samokompetencije. Dobiveni rezultati ukazuju na mogućnosti uporabe stupnja sigurnosti u točnost odgovora pri psihometrijskoj analizi testa te osobito pri vrednovanju individualnih rezultata.
Projekt MZOS
HRV