Principi mentalnog računovodstva - Mušura, Andrijana (Array, 2007)
Polje bihevioralne ekonomije bavi se znanstvenim proučavanjem socijalne kognicije i emocionalnih pristranosti pri ekonomskom ponašanju. Pokazalo se da se i prilikom ekonomskog odlučivanja ljudi ne ponašaju potpuno racionalno, već naš mentalni aparat filtrira informacije u skladu s važnosti, očekivanjima, iskustvom, znanjem ili pak svojstvima podražaja. U okviru bihevioralne ekonomije, koncept mentalnog računovodstva odnosi se na set kognitivnih operacija koje pojedinci koriste kako bi organizirali, vrednovali i pratili financijske aktivnosti. Za razliku od financijskih i računovodstvenih stručnjaka, psiholozi koji pokušavaju razumjeti kako ljudi prate psihološku dobit i troškove, istražuju principe mentalnog računovodstva, polazeći od pretpostavke da ljudi donose iracionalne ekonomske odluke zbog načina na koji su konstruirane njihove sheme vezane uz novac i potrošnju. Cilj istraživanja bio je provjeriti dosadašnje nalaze dobivene prvenstveno u američkoj i zapadno-europskoj kulturi i utvrditi njihovu univerzalnost. Ispitali smo zagrebačke studente ekonomskih i društveno-humanističkih smjerova, od prve godine studija do završne, kako bismo provjerili postoje li razlike s obzirom na njihovu orijentaciju ka ekonomskom načinu razmišljanja. Pretpostavili smo da će studenti nižih godina studija, kao i oni društveno-humanističkog usmjerenja, donositi više iracionalnih odluka u hipotetskim situacijama vezanim uz upravljanje novcem. Dobiveni rezultati uglavnom potvrđuju ranije nalaze i ukazuju na univerzalnost korištenja shema i heuristika pri financijskom odlučivanju. Principi mentalnog računovodstva narušavaju ekonomsku teoriju o fungibilnosti novca, prema kojoj novac u istoj vrijednosti može mijenjati oblik no uvijek je njegova vrijednost ista. Mentalno računovodstvo, pak, dokazuje da nije: ljudi različito odlučuju ovisno o mentalnim računima koje imaju za pojedine situacije ili događaje.