Nacionalni i europski identitet građana Zagreba i Novog Sada različite dobi, spola i stupnja obrazovanja - Kamenov, Željka (Array, 2005)
U kontekstu europskih integracija, konstrukt europskog identiteta postaje sve popularniji u socijalnim istraživanjima, a za socijalne psihologe najvažnije je pitanje njegov odnos s nacionalnim identitetom te izraženost oba identiteta kod građana različitih socio-demografskih obilježja. Cilj ovog istraživanja bio je ispitati izraženost nacionalnog i europskog identiteta pripadnika većinske nacije u dvije europske zemlje koje još nisu članice Europske Unije: Hrvatskoj i Srbiji i Crnoj Gori, ovisno o spolu, dobi i stupnju obrazovanja sudionika. Ispitivanje je provedeno na ukupno 800 ispitanika, od čega je u analizu uključeno 364 ispitanika hrvatske nacionalnosti iz Zagreba odnosno 293 ispitanika srpske nacionalnosti iz Novog Sada. Kao mjera nacionalnog i europskog identiteta korištene su skale nacionalnog i europskog identiteta (Cinnirella, 1997). Rezultati pokazuju da između mjera nacionalnog i europskog identiteta nema povezanosti, što ukazuje da su koncepti nacionalnog i europskog identiteta ortogonalni. Sudionici iz obje zemlje imaju izraženiji nacionalni nego europski identitet, što je u skladu s očekivanjima jer je salijentnost nacionalnog identiteta poznata i često dokumentirana posljedica poratnog razdoblja. Iako, gledano općenito, muškarci, stariji ljudi te oni nižeg obrazovnog statusa imaju izraženiji nacionalni identitet, a mlađi sudionici europski identitet, dobivene su značajne interakcije dobi, spola i stupnja obrazovanja. Rezultati će biti razmatrani uzimajući u obzir sličnosti i razlike među nalazima dobivenima u obje zemlje.