Samopoštovanje, socijane vještine, zadovoljstvo životom i doživljeni stres kao mogući čimbenici koji određuju kompetentnost odgajatelja - Brajša-Žganec, Andreja; Glavina, Ivana; Slunjski, Edita (2006)
Cilj istraživanja je ispitati povezanost kompetentnosti odnosno nekompetentnosti odgajatelja sa njihovim samopoštovanjem, zadovoljstvom životom, socijalnim vještinama i doživljenim životnim stresom. Utvrditi koliko uspješno samopoštovanje, zadovoljstvo životom, socijalne vještine i stres predviđaju kompetentnost odnosno nekompetentnost odgajatelja. Prikazat će se deskriptivna obilježja prethodno navedenih konstrukta. U istraživanju su sudjelovale 164 odgajateljice (starosti od 23 do 62 godine), zaposlene u vrtićima sjeverozapadne Hrvatske. Primijenjeni su slijedeći instrumenti: Skala samopoštovanja (Rosenberg, 1965), Skala nekompetentnosti (Bezinović, 1988), Skala zadovoljstva životom (Diener i Diener, 1985), Inventar socijalnih vještina (Riggio, 1986), Skala stresnih životnih događaja (konstruirana za potrebe ovog istraživanja) te Marlowe-Crowne skala socijalne poželjnosti (Crowne i Marlowe, 1960). Dobiveni rezultati pokazuju da samopoštovanje i socijalne vještine statistički značajno objašnjavaju varijancu nekompetentnosti odgajateljica, pri čemu je samopoštovanje značajniji prediktor. Zadovoljstvo životom i stres odgajateljica nisu se pokazali kao značajni prediktori njihove nekompetentnosti. Analiza deskriptivnih podataka pokazuje da je samopoštovanje odgajateljica prilično visoko, a zadovoljstvo životom nešto niže. Odgajateljice su nesigurne u procjeni svojih socijalnih vještina te procjenjuju da posjeduju osrednje dobre socijale vještine, a doživjele su malo stresnih životnih događaja. Uz to odgajateljice su se procijenile visoko kompetentnima, odnosno nisko nekompetentnim. Utvrđena je statistički značajna razlika s obzirom na dob za varijable zadovoljstvo životom, socijalne vještine i stres odgajateljica, pri čemu su odgajateljice mlađe odrasle dobi zadovoljnije životom i imaju bolje socijalne vještine od odgajateljica srednje odrasle dobi. Odgajateljice srednje odrasle dobi procijenile su da su doživjele više stresnih životnih događaja od mlađih odgajateljica. Dobivena je statistički značajna interakcija stresa i samopoštovanja na kompetentnost odgajateljica. Kompetentnost odgajateljica najniža u slučaju malog stresa i niskog samopoštovanja a najviša u slučaju malog stresa i visokog samopoštovanja. Zaključno, rezultati ovog istraživanja ukazuju da se procjene kompetentnosti odnosno nekompetentnosti odgajateljica, od ispitanih varijabli, mogu objasniti njihovim samopoštovanjem i socijalnim vještinama. Stoga jačanjem slike o sebi te interpersonalnih vještina odgajateljica u dječjim vrtićima možemo pridonijeti njihovoj kompetentnosti.
Neobjavljeno predavanje, postoji samo sažetak.
Projekt MZOS
HRV