Nacionalni i europski identitet - Kamenov, Željka (Array, 2003)
Pojedinac svoj identitet izgrađuje dijelom i kroz socijalni identitet, kao dio pojma o sebi. Nacionalni identitet proizlazi iz osjećaja pripadnosti određenoj naciji, s kojom pojedinac dijeli zajednička vjerovanja, vrijednosti, običaje, stavove, jezik, religiju. Osim toga, nacionalni identitet podrazumijeva i samoodređenje sebe kao člana nacionalne grupe. Određenja europskog identiteta se najčešće oslanjaju na afektivnu psihološku komponentu, pa su tako najčešće definicije europskog identiteta kao osjećaja pripadnosti, odnosno privrženosti Europi. Empirijske studije, koje za cilj imaju teorijsko razjašnjavanje psiholoških konstrukata vezanih uz europski identitet, izrazito su rijetke. Najčešće se istražuju stavovi prema Europskoj uniji, odnosno europskim integracijama. Studije koje za cilj imaju rasvijetliti vezu između nacionalnog i europskog identiteta temelje se na pojednostavljenim metodološkim postupcima ili podacima deskriptivnog karaktera. U okviru međunarodnog projekta Clipsee, provodi se opsežno ispitivanje nacionalnog i europskog identiteta u Hrvatskoj, Vojvodini, Srbiji, BiH, Makedoniji i Sloveniji. Cilj ovog istraživanja je utvrditi komponente nacionalnog i europskog identiteta, te provjeriti postavke teorije socijalnog identiteta o povezanosti osobnog i kolektivnog samopoštovanja s izraženošću nacionalnog i europskog identiteta. U tu je svrhu priređen novi mjerni instrument koji je preliminarno primijenjen na po 400 sudionika iz Zagreba i Novog Sada. Uzorak je obuhvatio podjednak broj sudionika oba spola u dobi od 16 do 45 godina, različitih razina obrazovanja. Dobiveni rezultati pružaju uvid u ciljni odnos i daju odgovore na pitanja o strukturalnim komponentama i procesima vezanima uz fenomen identiteta. U skladu s našim pretpostavkama, nacionalni i europski identitet nisu suprotni polovi istog kontinuuma, već vjerojatno različiti usporedni kontinuumi. Na osnovi rezultata prikupljenih u Zagrebu i Novom Sadu, razmotrene su razlike u stupnju osobnog i kolektivnog samopoštovanja, kao i njihova prediktivnost za razlike u izraženosti nacionalnog i europskog identiteta.