Knjižnične usluge za osobe s posebnim potrebama - Gabriel, Dunja-Marija; Golub, Koraljka; Lazić, Nikolaj Rubić, Ana (2000)
Prema ustroju IFLA-ine Sekcija za knjižnice za osobe s posebnim potrebama, u ovu skupinu spdaju pojedinci koji ne mogu koristiti konvencionalne knjižnične usluge. To su slijepi i slabovidni, gluhi i oni s oštećenim sluhom, osobe s fizičkim teškoćama (praplegičari, kvadriplegičari itd.), osobe s mentalnim poteškoćama (disleksija, afazija itd.), osobe s poteškoćama u razvoju, bolnički pacijenti, osobe u staračkim domovima i teško pokretne osobe.
Knjižnice bi morale osobama s posebnim potrebama osigurati ravnopravan pristup informacijama i znanju, što bi takvim osobama omogućilo samostalan i produktivan život te integraciju u zajednicu. U okviru hrvatske Komisije za slobodu izražavanja i slobodan pristup informacijama utvrđen je cilj koji onuhvaća uklanjanje mogućih prepreka i otkrivanje najboljih načina slobodnog korištenja informacija u knjižnicama. U današnje doba na raspolaganju su komunikacijske, računalne i informacijske tehnologije koje otvaraju nove mogućnosti.
Ovim radom želimo u Hrvatskoj promovirati sljedeće aktualne ciljeve IFLa-ine Sekcije za knjižnice za osobe s posebnim potrebama: osigurati pristup građi prilagođenoj za osobe s posebnim potrebama, izraditi smjernice za pristupanje takvoj građi i pružanje specifičnih knjižničnih usluga, provoditi istraživanja radi utvrđivanja stanja knjižničnih usluga za takve osobe, podizati svijest knjižničata i sogurati njihovo obrazovanje, istraživati mogućnosti primjene novih informacijskih tehnologija te surađivati s hrvatskim i međunarodnim udrugama i savezima osoba s posebnim potrebama.
Danas u svijetu knjižnične usluge osobama s posebnim potrebama pružaju, prilagođavaju i razvijaju uglavnom knjižnice s posebnim uslugama. To su knjižnice za slijep i slabovidne, knjižnice za gluhe i osobe s oštećenim sluhom, knjižnice pri ostalim ustanovama za osobe s invaliditetom te zatvorske i bolničke knjižnice. Narodne i ostale knjižnice osiguravaju knjižnične usluge bolnicama, zatvorima, staračkim domovima i slabo pokretnim pojedincima. Zatim su tu igaronice za djecu s posebnim potrebama, biblioterapija, web stranice knjižnica koje promoviraju posebne usluge i korištenje Interneta i dr.
Osvrnut ćemo se na nacionalne i međunarodne projekte s ovoga područja (npr. međunarodni SEDODEL za dostavu dokumenata slijepim i slabovidnim osobama, švedski projekt standarda zvučnih knjiga DAISY) te ukratko opisati stanja knjižničnih usluga za osobe s posebnim potrebama u Hrvatskoj te predložiti ideje za pokretanje projekata.
Projekt MZOS
HRV