Percepcija, iskustvo i stavovi o rodnoj (ne)ravnopravnosti na poslu/tržištu rada - Galić, Branka, sociolog (Array, 2011)
Prema rezultatima istraživanja može se zaključiti da postoji sklonost prema rodnoj diskriminaciji žena u poslovnoj i profesionalnoj sferi tržišta rada, čemu su više skloni muškarci niže stručne spreme, osobito kada se radi o bolje plaćenim poslovima i očekivanjima kolegijalne suradnje od muške rodne grupe. Iskustvo diskriminacije žena na poslu u obliku manjih očekivanja u njihovoj stručnosti ili čak podcjenjivanje njihovih sposobnosti više se može susresti u Sjevernoj Hrvatskoj, Lici i Dalmaciji, nego u drugim regijama Hrvatske. Premda je većina ispitanika/ispitanica iskazala vlastitu svijest o nejednakom tretmanu žena i muškaraca na poslu i tržištu rada, u pravilu na štetu žena – osobito kada se radi o percepciji lakšeg zapošljavanja muškaraca nego žena na tržištu rada, o preferiranju muškaraca na najbolje plaćenim poslovima, rodnom jazu plaća na štetu žena, većem podcjenjivanju sposobnosti žena na poslu, češćem dobivanju otkaza za žene, težem napredovanju žena na poslu, te češćem seksualnom uznemiravanju žena na poslu – također su se pokazale i očekivane statistički značajne razlike između muškaraca i žena na način da su žene pokazale višu razinu svijesti i veću osjetljivost za navedene oblike nejednakog rodnog tretmana i/ili diskriminacija žena na tržištu rada nego što su to pokazali muškarci. Rezultati su pokazali da su naše pretpostavke istraživanja potvrđene, osobito opća hipoteza o društveno nepovoljnijem položaju i tretmanu žena u odnosu na muškarce, odnosno da su žene na tržištu rada spolno/rodno diskriminirane zbog svoga spola/roda, a ne zbog nedostatka vještina ili sposobnosti za određeni posao. Žene su se također kao rodna grupa pokazale osjetljivije u vlastitoj percepciji svoga položaja na tržištu rada, iskazivanju učestalijih iskustava rodne diskriminacije na štetu žena i izražavanju egalitarnijih stavova o rodnim ulogama i odnosima na tržištu rada, za razliku od muškaraca.