Kasnoantička “palača” u Polačama − nove spoznaje - Turković, Tin (Array, 2012)
Središnja je građevina kasnoantičkog sklopa u Polačama na otoku Mljetu, sudeći prema njenim osobitostima, izuzetna unutar cjelokupne kasnoantičke ladanjske grad- nje. Privukla je pozornost mnogih istraživača, iako je do danas ostala uvelike neistražena. Međutim, i prije no što budu provedena neka buduća arheološka istraživanja te izrađen cjeloviti arheološki snimak ostataka građevine, moguće je izvesti određene zaključke o vremenu gradnje „palače“ i prepoznati njenu namjenu. Dosad je, primjerice, ostao neprepoznat značaj specifičnog oblikovanja pročelja flan- kiranog predimenzioniranim poligonalnim tornjevima koji se oblikom svrstavaju među malobrojne iznimke toga tipa, usporedive tek s tornjevima carske palače u Gamzigradu i carske rezidencije u Yorku. Sudeći prema ovim usporedbama, moguće je doći do zaključka da je i pročelje mljetske „palače“ oblikovano u približno isto doba kada su građena i dva navedena carska zdanja. Štoviše, moguće je također zaključiti, slijedeći logiku rimskih pravnih rješenja vezanih za vlasništvo nad zemljištem, da je „palača“ u Polačama bila izgrađena upravo na carskom posjedu koji je takvim postao već u Augustovo doba, pa se ne može isključiti ni mogućnost da se i u Polačama radi o carskoj gradnji. U radu je kao izgledni graditelj predložen car Licinije. No, i po ostalim značajkama, mljetsko se zdanje jasno svrstava među raskošne vile s kraja 3. i prve polovine 4. stoljeća, te ga se može usporediti s nizom auličkih zdanja građenih širom zapadnoga dijela Carstva.