Zapisi iz Gornjih Ravnih kotara : etnološki, povijesni i muzeološki prilozi o Islamu Latinskom, Islamu Grčkom, Kašiću i Podgradini - Černelić, Milana (Array, 2010)
U Uvodnom članku Zbornika obrazlažu se razlozi, polazišta, svrha i ciljevi etnoloških/kulturno antropoloških istraživanja u Islamu Latinskom, Islamu Grčkom, Kašiću i Podgradini. Predstavljaju se rezultati terenskih istraživanja u kojima je sudjelovalo šestero studenata četvrte godine u okviru izbornog kolegija Seminar iz opće etnologije na dodiplomskoj nastavi studija etnologije i kulturne antropologije, te dvoje studenata povijesti. U uvodnom članku koatorice (ujedno i urednice Zbornika) osvrću se na ranije radove etnologa koji su tematizirali Domovinski rat i njegove posljedice na «malog» čovjeka. Terenski rad studenata i znanstvenika te komunikacija i dijalog s članovima lokalne zajednice pokazao se iznimno produktivnim u osvješćivanju kulturnopovijesnih vrijednosti i potencijala ovoga, ratom razorenog i traumatiziranog kraja. Predstavljaju se u kratkim crtama dosadašnja etnološka istraživanja Domovinskog rata i ukazuje na različitost pristupa ovih poratnih istraživanja na području, čije je stanovništvo proživjelo rat, te poteškoće na koje etnolozi nailaze kad započnu takva istraživanja, kako istraživati dvije suprotstavljene zajednice, čija je stvarna suprotstavljenost složenija od opće teorijski koncipirane binarnosti „mi“ i „oni“. Daje se osvrt na relativno oskudnu etnološku literaturu i arhivsku građu o tradicijskoj baštini Ravnih kotara. Ukazuju na važnost takvih i sličnih istraživanja (edukacija studenata, interdisciplinarni timski rad). Rezultati istraživanja prikazani u ovom Zborniku moći će se koristiti i za revitalizaciju područja i to na više načina: utvrđivanjem lokalnih izvornih eko-proizvoda ; obogaćivanjem kulturno-turističke ponude ; kroz turizam baštine ; za razvoj kreativnog turizma ; kroz radionice i tečajeve, primjerice za izradu vlastitih suvenira ; saznanja kako živi lokalno stanovništvo, mogućnost primjene kroz osnivanje muzeja u Kuli Janković. Na kraju se ukazuje i na mogućnost daljnjih istraživanja, primjerice, kroz prizmu graničnih kultura, kulture sjećanja, na realizaciju tzv. izmještene nastave, koja bi se u okviru ljetnih škola mogle održavati u budućem međusveučilišnom centru u Kuli Jankovića.