Izložbe njemačkih umjetnika u Hrvatskoj i hrvatskih umjetnika u Njemačkoj u prvoj polovici 20. stoljeća - Magaš Bilandžić, Lovorka (Array, 2011)
Tijekom prve polovice 20. stoljeća izložbe postaju učestalim oblikom prezentacije umjetnosti van nacionalnih granica, te se povećava broj samostalnih i skupnih izložaba koje predstavljaju pojedinačna dostignuća na određenom umjetničkom području, odnosno postaju mjesto živog transfera iskustava i utjecaja među umjetnicima. Prisutnost hrvatske umjetnosti u Njemačkoj vezana je ponajprije uz pojedinačna predstavljanja naših umjetnika (V. Bojničić, O. Hermana, I. Meštrovića), te njihovo sudjelovanje na međunarodnim izložbama (Izložba knjižne umjetnosti u Leipzigu, 1927. ; Pressa u Kölnu, 1928.). Težište skupnih izložaba kojima se predstavljala hrvatska i jugoslavenska umjetnost stavljalo se poglavito na etnografski materijal i autentične oblike stvaralaštva poput narodne umjetnosti ("Izložba hrvatske narodne umjetnosti" u Münchenu, 1916.), odnosno na grafičku produkciju ("Izložba narodne umjetnosti i grafike" u Saarbrückenu, 1933.). Njemačka umjetnost je bila vrlo dobro poznata generacijama hrvatskih modernih umjetnika preko periodike i zahvaljujući školovanju na njemačkim likovnim akademijama, a do direktnog i intenzivnog upoznavanja šire javnosti s tadašnjom suvremenom njemačkom umjetnošću dolazi preko skupnih izložaba "Njemačka savremena likovna umetnost i arhitektura" u Beogradu i Zagrebu 1930. Tijekom 1930-ih u Zagrebu se priređuju samostalne izložbe vodećih njemačkih umjetnika (Georgea Grosza, Maxa Pechsteina, Käthe Kollwitz) koje su izvršile značajan utjecaj na našu likovnu scenu, te svjedoče o težnji pripadnika Zemlje, Grupe Trojice i Kluba likovnih umjetnica da organiziraju izložbe umjetnika srodnih ideoloških i umjetničkih stajališta. Znatniji broj izložaba njemačkih umjetnika izvan Zagreba je održan samo u Splitu. Razdoblje NDH je obilježila institucionalna suradnja dvaju političkih režima koja je 1942. rezultirala ideološki obojenim izložbama "Njemačka plastika sadašnjosti" i "Slikarski dojmovi s ratišta", odnosno 1943. prezentacijom hrvatske umjetnosti u Berlinu.