The Artists of Michelozzo's Circle in Dubrovnik and Reflections of their Activity in Dalmatia - Marković, Predrag (Array, 2011)
Na temelju radova prof. J. Hoeflera koji su definirali konkretnije doprinose "Michelozzovog kruga" firentinskih majstora u Dubrovniku, u ovom radu se prate i drugi odrazi njihove djelatnosti u Dalmaciji. Tako se temeljem stilske analize i komparacije s njihovim realiziranim djelima u Firenci, Urbinu i Dubrovniku, istom krugu majstora pripisuje idejno rješenje za velike prozore katedrale sv. Jakova u Šibeniku (1468-1473, s pretpostavkom da oni odražavaju izvorni projekt Masa di Bartolomea kojeg je on 1456. napravio za istočni trijem klaustra dominikanskog samostana u Dubrovniku, a kojega je juraj Dalmatinac mogao upoznati prilikom svog kratkog boravka u Dubrovniku (1464-1465). Utjecaji novog, ranorenesansog dekorativnog rječnika firentinskog podrijetla prepoznaju se u konzolama kapeli sv. Vinka u sakristiji crkve sv. Dominika u Dubrovniku, ostvarenju kojega je prema arhivskim izvorima izveo malo poznati firentinski majstor Bartolomeus Grazianus (1470-1474). Pod utjecajem novog dekorativnog repertoara nastale su i konzole pod svodom palače Drgo u Kotoru, zasigurno djelo dubrovačkih klesarskih radionica, a među djelima na kojima se osjećaj utjecaj Michelozza di Bartolomea i njegovih majstora ovdje se još ističe i edikula koja uokviruje nišu nad vanjskim vratima od Pila u Dubrovniku. Zbog sličnosti s edikulom što u Kneževom dvoru uokviruje alegorijski lik Sacra Mens, te zbog očitih podudarnosti u oblikovanju dvaju lebdećih puta s onima u kapeli sv. Vinka, nastanak ove edikule veže se za Bartolomeusa Grazianusa, možda po nacrtima Michele di Giovannia, i datira u između 1470 i 1474 kada se prema arhivskim izvorima gradi i taj bastionski istureni dio gradskog zida pred vratima od Pila.