Neurokognitivne funkcije nakon karotidne endarterektomije u regionalnoj i općoj anesteziji - Mazul-Sunko, Branka (Array, 2006)
Karotidna endarterektomija (CEA) nedvojbeno je učinkovita metoda prevencije moždanog udara kod bolesnika sa simptomatskom stenozom karotidne arterije iznad 70%, te kod nekih subpopulacija bolesnika sa asimptomatskom karotidnom bolesti. Rizik moždanog udara nakon operacije relativno je nizak, ali je slabo istražena incidencija subkliničkih promjena neurokognitivnog statusa koja se može otkriti neuropsihologijskim testovima. Heyer i sur. (1998) su ustanovili da čak 80% bolesnika pokazuje neki oblik pada neurokognitivne funkcije 24 sata nakon CEA, a 25% je imalo značajan ispad u odnosu na kontrolnu skupinu bolesnika koji su podvrgnuti drugom tipu kirurškog zahvata.. Heterogene rezultate otkrilo je istraživanje (Lehrner i sur., 2005) u kojem su zapažena poboljšanjem nekih neurokognitivnih funkcija, a pogoršanja drugih 6 mjeseci nakon karotidne kirurgije. Međutim, u literaturi nismo pronašli studije koje uspoređuju neurokognitivne funkcije nakon CEA u odnosu na anesteziološku tehniku. Stoga smo proveli neuropsihologijsko ispitivanje kod grupe bolesnika anesteziranih povšinskim cervikalnim blokom i usporedili rezultate s grupom koja je bila u općoj anesteziji. Rezultati upućuju na zaključak da neurokognitivne funkcije nakon karotidne endarterektomije nisu povezane s anesteziološkom tehnikom (opća vs. regionalna), nego ovise o drugim čimbenicima, na primjer promjenom emocionalnog statusa nakon operacije ili hipoperfuzijskim fenomenima tijekom operacije.