Analiza komunikacijskih stilova hrvatskih nogometnih izbornika: Slaven Bilić i Miroslav Ćiro Blažević - Tomić, Diana (Array, 2011)
Današnja istraživanja pokazuju kako je nogomet postao jedan od temeljnih društvenih fenomena i samim time predmet interesa različitih profila stručnjaka. Ono što je široj populaciji igra i izvor zabave, u sociološkom smislu postaje indikator „klime“ nekog društva. Biti izbornikom Hrvatske nogometne reprezentacije postaje jednako važno kao obnašati visoku političku funkciju. Tako aktualni izbornik Slaven Bilić u intervjuu za UEFA-in magazin kaže:“ Ponuđen mi je posao izbornika nacionalne reprezentacije, a to je u Hrvatskoj najveća dužnost nakon premijerske“. Stoga postati izbornikom neke reprezentativne vrste stavlja pred pojedinca i njegov stručni stožer veliku društvenu odgovornost. Kao što je poznato, trener obnaša različite uloge. On prije svega mora znati prenijeti vlastito znanje i iskustvo na svoje sportaše. Istovremeno, trener je svojevrsni „prozor u svijet“ momčadi koju vodi. Iako se povremeno može „sakriti“ iza uloge glasnogovornika, trenerova uspješnost ovisi u jednakoj mjeri o njegovom stručnom znanju, kao i komunikacijskim vještinama „prema unutra“ – s najbližim suradnicima i momčadi te „prema van“ sa svekolikom javnosti. U hrvatskome društvu nogomet kao medijski najpraćeniji sport, primorava izbornike nacionalne vrste na masovnu komunikaciju putem medija – javno govorenje. Mogli bismo reći da je izbornicima medijski nastup sastavni dio posla no njihovo se javno govornje najčešće temelji samo na iskustvu. Dobar izbornik bi trebao ispuniti ne samo profesionalna rezultatska očekivanja, već i uspješno komunicirati s javnošću.