Nacionalizam, nacija i nacionalna država: imaju li budućnost? - Davorka Matić (Array, 2005)
Članak problematizira restriktivno shvaćanje nacionalizma kao agresivne, netolerantne i reakcionarne doktrine koja je nespojiva s vrijednostima demokracije i liberalizma. Preko analize povijesne veze između nacionalizma i moderne države, naglašava se da nacionalizam nije tek iracionalna i brutalna sila već prije svega teorija legitimne vlasti i specifično moderna forma racionalne politike koja je intimno vezana uz razvoj demokracije. Također, odbacuje se uvriježeno shvaćanje globalizacije kao sile koja je dovela do urušavanja nacionalnih identiteta, izazvala krizu legitimnosti nacionalne države i ozbiljno nagrizla s njom povezane forme kolektivne identifikacije. Iznose se argumenti u prilog teze da globalizacija i politička konfiguracija država u širim nadnacionalnim sustavima potiče nacionalizam i pomaže održanju ideološke privlačnosti ideološkog formata nacionalne države. Restriktivno shvaćanje nacionalizma nije u stanju objasniti opstojnost i privlačnu snagu nacionalizma u globaliziranom svijetu zato što ga poistovjećuje s uskogrudnom etnocentričnom sviješću. Previđa se da nacionalizam i internacionalizam nisu suprotstavljene već blizanačke ideologije koje su kao takve dio jedinstvenog modernog svjetonazora. Nacionalistička svijest je internacionalna svijest koju proizvodi i održava globalno političko ustrojstvo svijeta i internacionalizacija svjetske politike. Stoga je neprihvatljivo govoriti o nacionalizmu bez analize odnosa moći na regionalnom i globalnom planu. Ta će analiza smjestiti u isti ravan i nacionaliste i službene antinacionaliste, promatrajući njihove ideologije kao racionalne odgovore na problem nejednake raspodjele moći. Uz zaključak da nacionalizam, kao moderni Janus, nije odgovoran samo za nasilje i rat već i za to da je svijet, unatoč svemu, danas daleko demokratičniji nego što je to bio prije 1989. godine.