Miho Barada kao nastavnik pomoćnih povijesnih znanosti i profesor hrvatske povijesti - Galović, Tomislav (2011)
Unutar znanstvenoga rada Mihe Barade (1889. – 1957.) hrvatska ranosrednjovjekovna povijest i pomoćne povijesne znanosti zauzimaju važno i istaknuto mjesto, odnosno ta dva područja u potpunosti prevladavaju u njegovu opusu. Još od studentskih dana na Filozofskome fakultetu zagrebačkoga Sveučilišta, a posebno nakon završetka školovanja/specijalizacije u Vatikanskoj školi za paleografiju, diplomatiku i arhivistiku (Scuola Vaticana di Paleografia, Diplomatica e Archivistica) Barada je pokazivao izražen interes za latinsku paleografiju, diplomatiku i kronologiju tako da je već 1933. bio imenovan honorarnim nastavnikom za pomoćne povijesne znanosti (pomoćne historijske nauke) na zagrebačkome Filozofskom fakultetu. U tome statusu ostao je do 1940., a nastavu je držao do 1943. godine. U radu će se posebno i u nekim segmentima vrlo detaljno prikazati znanstveno-nastavni rad Mihe Barade na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu i to prvotno kao nastavnika iz pomoćnih povijesnih znanosti, a potom kao profesora hrvatske srednjovjekovne povijesti držeći nastavu iz toga predmeta od 1938. do 1954. godine, tj. do umirovljenja. Na temelju spisa iz Arhiva Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu iznijet će se podaci o predmetima (kolegijima) i satnici koje je Barada držao te ujedno pratiti njegova znanstvena istraživanja i objavljivanje radova. Uz to nekoliko riječi posvetit će se i njegovu doprinosu organizaciji i realizaciji tečajeva te predavanja iz latinske paleografije održavanih u onodobnome Historijskom institutu Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu.
Croatian early medieval history and ancillary historical disciplines occupy important places within the academic opus of Miho Barada (18891957). Ever since his student days at the Faculty of Humanities and Social Sciences of the University of Zagreb, and especially following his education and specialization at the Vatican School of Palaeography, Diplomatics and Archivistics (Scuola Vaticana di Paleografia, Diplomatica e Archivistica), Barada had been highly interested in Latin palaeography, diplomatics and chronology. As early as 1933, he was appointed adjunct lecturer in auxiliary historical disciplines at the School of Arts and Humanities of the University of Zagreb. He remained at that position until 1940 and continued to teach until 1943. In this article I will discuss the career of Miho Barada at the Faculty of Humanities and Social Sciences of the University of Zagreb, first as a teacher of auxiliary historical disciplines and then as professor of Croatian medieval history, from 1938 until his retirement in 1954. Using documents from the Archives of the Faculty of Humanities and Social Sciences I will discuss the courses that Barada taught, his time-table, but also his academic research and publishing career. I will also briefly reflect upon his contribution to the organization and realization of courses and lectures on Latin palaeography. These courses took place at the Historical Institute of the Yugoslav Academy of Sciences and Arts (today Division for History of the Institute of Historical and Social Sciences of the Croatian Academy of Sciences and Arts). In conclusion, it may be said that if there were not for Miho Barada and other professors and academics of his calibre, Croatian early Middle Ages would still seem a rather ‘dark’ period.
Projekt MZOS
HRV