HORVÁT ÉS BOSNYÁK RÉGÉSZETI LELŐHELYEKRŐL SZÁRMAZÓ OBSZIDIÁN ESZKÖZÖK EREDETVIZSGÁLATA PGAA-VAL - Kasztovsky, Zsolt; SZILÁGYI, VERONIKA T. BIRÓ, KATALIN; Šošić, Rajna; Szakmány, Gyorgy; Burić, Marcel; Težak-Gregl, Tihomila (2009)
2008-2009-ben horvát-magyar együttműködés keretében megkezdtük a Horvátország és Bosznia-Hercegovina területén fellelt régészeti obszidiánok összehasonlító elemzését. Munkánk fő célkitűzése ezen régészeti obszidián leletek proveniencia vizsgálata volt. A szisztematikus mintagyűjtésből származó leletek fő- és nyomelem összetételét roncsolásmentes prompt-gamma aktivációs analízissel határoztuk meg. Az obszidián a Kárpátmedencei kőeszközök egyik fő nyersanyaga, egyben az archeometriai kutatások gyakori tárgya is. Korábbi tanulmányok szerint három fő csoportjuk, az átlátszó-áttetsző kárpáti 1 (C1 - szlovák) típus, az átlátszatlan kárpáti 2 (C2 - magyar) típus, valamint a Kárpátalja területéről származó kárpáti 3 (C3) típus különíthető el A nyersanyag eredetének meghatározása céljából összehasonlításként kárpáti (C1 és C2) és mediterrán területről (Mélosz, Lipari, Szardínia), származó geológiai, illetve magyarországi és romániai régészeti obszidián mintákat elemeztünk. Korábbi eredményeink szerint a PGAA-adatok alapján megkülönböztethetők egymástól a kárpáti – ezen belül a C1, C2 és C3 –, valamint a mediterrán obszidiánok. Az újabb eredményeket az adatbázisunkba illesztve megállapítottuk, hogy a horvát és bosnyák obszidiánok egy része a C1 típusúhoz, másik része a Lipariból származó mediterrán obszidiánokhoz hasonló.
Projekt MZOS
ENG