»Mi« ne možemo biti krivi?! Etnički identitet i opravdavanje postupaka vlastite grupe kao odrednice doživljaja kolektivne krivnje - Čorkalo Biruški, Dinka; Magoč, Andreja (2009)
Doživljaj kolektivne krivnje određen je kao svjesna emocionalna reakcija koja se javlja kada se pojedinčev kolektivni identitet ili njegova povezanost s grupom čiji su postupci nemoralni učini salijentnim (Branscombe i Doosje, 2004), te su operacionalizirana njena dva aspekta: prihvaćanje i pripisivanje kolektivne krivnje. U ovome je radu bio cilj ispitati odnos doživljaja kolektivne krivnje, etničkog identiteta i opravdavanja postupaka vlastite grupe na uzorku Hrvata i Srba u Vukovaru, utvrditi razlike među njima, te ispitati prediktivnu snagu etničkog identiteta i opravdavanja postupaka vlastite grupe u predviđanju kolektivne krivnje. Istraživanje je provedeno na 70 sudionika hrvatske i 80 sudionika srpske nacionalnosti, stanovnika grada Vukovara i okolnih mjesta, u dobi između 18 i 35 godina. Hrvati i Srbi se međusobno ne razlikuju u prihvaćanju kolektivne krivnje, a Hrvati je u značajno većoj mjeri pripisuju, te više opravdavaju postupke vlastite grupe i imaju izraženiji etnički identitet u odnosu na Srbe. Etnički identitet, pripisivanje kolektivne krivnje i opravdavanje postupaka vlastite grupe pozitivno su povezani. Negativno su povezani prihvaćanje kolektivne krivnje i etnički identitet, te prihvaćanja kolektivne krivnje i opravdavanje postupaka vlastite grupe tijekom sukoba. Opravdavanje postupaka vlastite grupe značajno pridonosi objašnjenju kriterija prihvaćanja kolektivne krivnje u oba uzorka i to tako da je veće opravdavanje postupaka vlastite grupe povezano s manjim stupnjem prihvaćanja kolektivne krivnje. Za predviđanje pripisivanja kolektivne krivnje varijabla etničkog identiteta značajno pridonosi objašnjenju varijance kod Hrvata, a varijabla opravdavanja postupaka vlastite grupe kod Srba. Raspravljene su implikacije rezultata za buduće međuetničke odnose u Vukovaru i drugim poslijeratnim zajednicama.
Projekt MZOS
HRV