Nestroy na hrvatskim pozornicama - Bobinac, Marijan (Array, 2004)
Njemačke glumačke družine zarana su počele u zagrebačkom kazalištu predstavljati komade bečkoga pučkog dramatičara Johanna Nestroya. Već 1856. igrali su hrvatski amateri prvo njegovo djelo na hrvatskom jeziku (Unverhofft), godinu dana kasnije i autorov najveći uspjeh Lumpazivagabundus. Nakon odlaska njemačkih glumaca 1860. godine Nestroyeva djela, kao i ona drugih bečkih pučkih dramatičara, zauzimala su i dalje značajan dio repertoara HNK-a. Najveće je zasluge u posredovanju toga dramskog korpusa na hrvatsku pozornicu imao Josip Freudenreich, ujedno utemeljitelj hrvatskoga pučkog komada. Ipak, mlađi je naraštaj, predvođen Šenoom, oštro kritizirao činjenicu da se Nestroyu i bečkoj lakrdiji daje tako prominentno mjesto na repertoaru. Nakon što je hrvatska recepcija Nestroya s osam premijera u šezdesetim godinama 19. stojeća dosegla vrhunac, postupno je počela slabjeti. U sedamdesetim godinama zbila se još jedna prva izbedba, no ranije se oduševljenje više nije moglo obnoviti. Do Drugoga svjetskog rata Nestroyevi su se komadi, svedeni na zabavu, u Hrvatskoj prikazivali u pokladno vrijeme, i to u lokaliziranim prijevodima Josipa Freudenreicha i njegovih suradnika. U posljednih pedeset godina djelo bečkog dramatičara potisnuto je sa scene nacionalnog kazališta na manje pozornice ; nanovo prevedeni, ovaj put manje ili nikako lokalizirani, njegovi komadi vrlo su se rijetko igrali i nisu uspjeli postići raniju popularnost. S tradicionalno "kulinarskim" inscenacijama Nestroyevih djela u Hrvatskoj prekinula je tek kritički intonirana izvedba lakrdije Der Talisman u DK Gavella 1990. godine.