Seksistički diskurs rodnog identiteta - Galić, Branka (2004)
To što smo rođeni kao žene i muškarci nužno znači da živimo različite živote. Oslanjajući se na razvijene feminističke pristupe koji problematiziraju odnose raspodjele moći između rodova nastoji se pokazati seksistički diskurs, koji se u varijantama tradicionalne i moderne forme prepoznaje u svijesti ispitivane populacije Hrvatske i to u nizu društvenih odnosa - pojedinaca, obitelji, rada u kući i na tržištu, politici, itd.. Razotkrivanje seksističkog diskursa rodnog identiteta u hrvatskom društvu provedeno je empirijskim uvidom u mišljenja hrvatskih građana, prema konceptualnom modelu "tradicionalnog" i "modernog" seksizma. Cilj je bio utvrditi temeljnu strukturu seksističkih koncepata, te utjecaj drugih varijabli (bračnog statusa, regionalne pripadnosti, dobnih i obrazovnih razlika) na ove koncepte. Glavni rezultati potvrdili su tezu o, poglavito muškom, starijem i niže obrazovanom dijelu hrvatske populacije kao onom koja u svojoj svijesti njeguje osebujne tradicionalne i moderne seksizme, čime se uklapa u korpus vrlo brojnih znanstvenih radova o ovoj temi sa sličnim rezultatima.
Projekt MZOS
HRV