Proaktivnost - predstavljanje i evaluacija konstrukta - Zarevski, Predrag; Sladić, Ivana; Vranić, Andrea (2001)
Istraživanja proaktivnog ponašanja zadnjih su godina privukla pažnju stručnjaka, no još uvijek nema jedinstvene definicije, teorije i mjere, već su istraživači usvojili veći broj različitih pristupa u identifikaciji antecedenata i posljedica proaktivnog ponašanja. Bateman i Crant (1993) smatraju proaktivnost dispozicijskim konstruktom koji dovodi do razlika među ljudima u mjeri u kojoj oni poduzimaju akcije kojima utječu na svoju okolinu. U našoj zemlji ne postoje istraživanja proaktivnosti niti instrument za njezinu operacionalizaciju, te je stoga primarni cilj ovog rada evaluacija novokonstruirane skale za mjerenje proaktivnosti pod radnim nazivom P1 (Zarevski, 2001). Uz to je korišten i Upitnik sramežljivosti i asertivnosti sa ciljem provjere međusobne povezanosti ovih konstrukata. U ispitivanju je sudjelovalo 283 studentica i 248 studenata različitih zagrebačkih fakulteta. Na oba uzorka ispitanika analizom glavnih komponenata dobivena su dva faktora nazvani sklonost promjeni i sklonost planiranju koji rotirani u varimax poziciju zajedno objašnjavaju oko 18% varijance rezultata. Pouzdanost tipa unutarnje konzistencije za obje subskale iznose između .53 i .74. Kod studenata je potvrđena povezanost rezultata na obje subskale proaktivnosti s brojem ponavljanja godina, kao kriterijem uspješnosti studiranja (rplan= -.16, rprom= -.12, p<.05), dok je kod studentica potvrđena značajna povezanost ovog kriterija sa sklonosti planiranju (r =-.13, p<.05). Kod muških ispitanika dobivena je značajna povezanost sklonosti promjeni i rezultata na skalama sramežljivosti i asertivnosti (rsram=-.36, raseert=-.34, p<.00). Kod ženskih ispitanika također postoji značajna povezanost sklonosti promjeni i rezultata na skalama sramežljivosti i asertivnosti (rsram= -.35, rasert= -.35, p<.00), a dobivena je i povezanost rezultata na skali sramežljivosti sa sklonošću planiranju (r =.13, p<.05). U cilju daljnjeg ispitivanja konstrukta proaktivnosti, potrebno je upitnik dodatno proširiti te provjeriti njegovu poveznost s različitim kriterijima uspješnosti u pojedinim sferama funkcioniranja.
Projekt MZOS
HRV