Kultura zidova - prošlost ili kontinuitet? : Dolje zid! Živio zid! - 20 godina poslije - Cifrić, Ivan (2009)
Sažetak: U povodu 20. godišnjice pada Berlinskog zida autor problematizira pitanje sociokulturnog značenja »zida«. Padom zida nĳe kraj zidovima u suvremenom čovječanstvu. U povĳesti civilizacĳa nastajali su različiti zidovi. Na teorĳskoj razini polazi od teze da je u epohi moderne izgrađena »kultura zidova«, a postmoderna nĳe postavila temelje »kulture bez zidova«, pa se i nakon pada Berlinskog zida nastavlja kontinuitet kulture zidova. Grade se novi zidovi u Europi i svĳetu – reproducira se kultura zidova. Na praktičnoj razini navode se različita značenja pojma zid, odnosno ograničenja, pa se može govoriti o fizičkim, kulturnim, vjerskim, ideološkim, mentalnim, vidljivim i nevidljivim zidovima. Zidovi su u funkcĳ i razdvajanja i ograničavanja. Pad Berlinskog zida simbolizira kraj državotvorne ideologĳe, koji za jedne (tranzicĳske zemlje) znači slobodu, ali i tegoban kapitalistički i demokratski početak. Za Europu (EU), naročito Njemačku, značio je nastavak ujedinjavanja, ali i otvaranje prostora širenju svjetskog imperĳa, osobito putem kulturnog imperĳalizma. Hrvatska samostalnost nĳe u neposrednoj vezi s njegovim padom
IV. Dies Theologicus: Pad Berlinskoga zida - 20 godina poslije, Zagreb, 14.5.2009
Bibliografske bilješke uz tekst
Summary