Estimatori magnetskog toka rotora kaveznog asinkronog stroja : diplomski rad - Guberović, Gabrijel (G. Guberović, 2016)
Sažetak na hrvatskom: U ovom radu opisana je struktura vektorskog upravljanja s naglaskom na estimatorima magnetskog toka rotora. Opisani su αβ koordinatni sustav (koordinatni sustav statora) i dq koordinatni sustav (koordinatni sustav magnetskog toka rotora). Izveden je matematički model kaveznog asinkronog motora u αβ koordiatnom sustavu. Objašnjena je važnost koordinatnog sustava magnetskog toka rotora za operacije s rotirajucim vektorima te je izveden model kaveznog motora u dq koordinatnom sustavu. Iz modela stroja u αβ sustavu izveden je model stroja s varijablama stanja u αβ koordinatnom sustavu. Detaljno je izloženo načelo rada naponskog modela estimatora toka rotora (eng. Voltage model) te je objašnjeno načelo estimacije kuta i amplitude toka rotora u strujnom modelu estimatora toka (eng. Current model). Dani su parameti kaveznog asinkronog motora koji su korišteni u ovom radu te je regulacijski sustav parametriran prema tim vrijednostima. Korištenjem metode tehnickog optimuma podešeni su parametri PI regulatora d i q komponente struje statora. Pokazano je da je parametre regulatora brzine vrtnje moguce podesiti metodom simetričnog optimuma te je postupak podešavanja detaljno izložen. Opisana je praktična metoda određivanja parametara regulatora. Obrazložen je utjecaj rasprezanja regulacijskog kruga za d i q komponente struje statora te su opisane različite metode za kompenzaciju nepoželjnih utjecaja koji se pojavljuju zbog rasprezanja. Provedene su simulacije u kojima je motor u praznom hodu, u kojima je opterećen s 50% nazivnog tereta te u kojima se ispituje osjetljivost regulacijskog kruga na promjenu parametara motora. U poglavlju 5.1 se uspoređuju odzivi strujnog i naponskog modela estimatora toka u stacionarnom stanju. S oba modela provedena je simulacija praznog hoda te simulacija u kojoj je motor opterecen s 50% nazivnog tereta. U poglavlju 5.2 se ispituje osjetljivost naponskog i strujnog modela na promjenu dvaju parametara motora - otpora statora Rri međuinduktiviteta Lm. Uspoređuju se odzivi uz tvorničku vrijednost parametra, uz 50% tvorničke vrijednosti te uz 150% tvorničke vrijednosti. Rezultati svih simulacija su detaljno analizirani i uspoređeni s teorijskim očekivanjima.