Računovodstveno razdvajanje kao temelj modeliranja troškova u željezničkom sustavu : završni [specijalistički] rad - Oliva Prgeša, Nataša (N. O. Prgeša ; Sveučilište u Zagrebu, Centar za poslijediplomske studije, 2016)
U prošlosti je bilo uobičajeno da se mrežne industrije tretiraju kao prirodni monopoli, to je jedan od razloga zbog čega se obavljanje mrežnih usluga uglavnom provodilo od strane poduzeća u državnom vlasništvu. Sve do unazad nekoliko godina, ove industrije su imale strukturu u kojoj je nekonkurentna komponenta industrije bila vertikalno integrirana s potencijalno konkurentnom komponentom ili aktivnošću. Danas je opće prihvaćeno da je razdvajanje djelatnosti (engl. unbundling) od interesa za nacionalno gospodarstvo. Razdvajanje djelatnosti podrazumijeva reorganizaciju odnosa, obveza i financijskih tokova u vertikalno integriranom poduzeću. Obavezno se razdvajaju mrežne djelatnosti kao djelatnosti prirodnog monopola od djelatnosti koje se mogu tržišno natjecati. Time se izravno spriječava sukob interesa i mogućnost unakrsnog subvencioniranja pri obavljanju poslovnih aktivnosti te u konačnosti jača poslovna učinkovitost. Povrh toga s razdvajanjem djelatnosti osigurava se nepristran i transparentan pristup infrastrukturi što je od ključnog značaja za razvoj i učinkovito djelovanje. Financijski regulatorni izvještaji zasnivaju se na principu računovodstvenog odvajanja, koje podrazumijeva zasebno iskazivanje poslovnih događaja i to na način da se posebno iskažu troškovi i prihodi po pojedinim uslugama. Računovodstveno odvajanje prije svega znači odvajanje iskaza o poslovanju upravitelja infrastrukture od ostalih integriranih dijelova željezničkog sustava. Regulatorni financijski izvještaji predaju se HAKOM-u najkasnije do 30. lipnja za prethodnu godinu i obuhvaćaju slijedeće podatke, Račun dobiti i gubitka, Izvještaj o ukupnim troškovima, Izvještaj o troškovima održavanja željezničke infrastrukture i Izvještaj o troškovima regulacije prometa, te Izvještaj o sredstvima iz Državnog proračuna Republike Hrvatske. Jedan od presudnih razloga za regulaciju tržišta željezničkih usluga u Europskoj uniji jeste i potreba za nadziranjem provođenja načela i sheme za izračun naknada za korištenje željezničkih usluga. U pitanju je multidisciplinarni posao koji osim ekonomskih analiza uključuje i poznavanje tehnoloških procesa te izvjesna pravna pitanja. Analizirajući sustav određivanja i utvrđivanja pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture na desetak europskih željeznica, zaključeno je da svaka od njih ima vlastiti pristup u izračunu naknada za pristup na infrastrukturu koji sadržava specifičnost dotične željeznice, pa tako i metodologija za izračun visine naknade u Republici Hrvatskoj. KLJUČNE RIJEČI Upravitelj infrastrukture Željeznički prijevoznik Željeznička infrastruktura Minimalni pristupni paket usluga Direktni troškovi Troškovi uzrokovani prometovanjem vlaka Troškovni model